Roš ha-šana 5776
![Roš hašannah-rimon](https://www.blazejstrba.eu/wp-content/uploads/Roš-hašannah-rimon-150x150.jpg)
Roš ha-šana (hebr. ראש השנה) je hebrejské pomenovanie sviatku Nový rok a v doslovnom preklade znamená “hlava roku” (napr. taliansky capo d’anno). Ide o prvé dva dni prvého mesiaca tišri židovského roka. Sviatok sa otvára trúbením na roh šofar a nasledujúcich desať dní má kajúci charakter. Spytovanie svedomia za všetky priestupky proti židovským príkazom sa ukončí na 10. deň – Dňom zmierenia – Jom kippur.
Nový rok má mimoriadnu dôležitosť pre každý kalendár. Stačí si uvedomiť náš kalendárny Nový rok 1.1., alebo aj liturgický nový rok, ktorý začína prvou adventnou nedeľou. Rabínske označenie Roš ha-šana “Nový rok” je neskoršie označenie (…) pre jeden z väčších sviatkov židovského kalendára a pripadá, podľa Lv 23,24, na “siedmy mesiac, na prvý deň mesiaca”. V roku 2015, podľa nášho gregoriánskeho kalendára, židovský kalendárny nový rok začína 13. septembra. 12. 9. 2015 sa končí ich 5775. rok “od stvorenia sveta”, a od predvečera 13. septembra 2015, začína 1. tišri nový rok 5776.
Počiatky kalendáru
O sviatku Roš ha-šana Nový rok, sa možno dočítať v ôsmom traktáte Moed [v skoršom vydaní Mišny a Talmudu v siedmom, v súčasnom vydaní Talmudu v piatom], ktorého hlavnou témou nie je Nový rok. Traktát sa začína tvrdením, že sú štyri dni v roku, z ktorých každý je špecificky Novým rokom. Tak 1. nisan je Nový rok pre kráľov a pre festivaly. 15. švat je Nový rok pre stromy. 1. tišri je “Nový rok pre roky”, je začiatkom kalendárneho roka a stal sa Novým rokom par excellence. Zvyšok traktátu pojednáva o zákonoch s ním súvisiacich, o náboženskom význame a o detailoch trúbenia šofárom.
Trakát je rozdelený do štyroch kapitol. Prvá kapitola hovorí okrem iného o rôznych Nových rokoch a určuje ako Roš ha-šana ako deň súdy pre celé ľudstvo. V 2. kapitole sa pokračuje v téme určenia nového mesiaca (začatej už v kap.1) a uzatvára sa dramatickým rozprávaním ako si R. Gamaliel utvrdil svoju patriarchálnu autoritu a odovzdal vedenie R. Jošuovi.
Mesiac e jeho Určenie [1]
Židovský rok, a teda kalendár sú založené na mesačnom cykle. Mesiac sa na začiatku cyklu sa javí ako tenký kosáčik. To je signál pre nový židovský mesiac. Mesiac rastie, kým nie je v splne, t. j. v polovici času mesiaca a potom začne z neho ubúdať, až kým je úplne neviditeľný. Zostane neviditeľný po dobu približne dvoch dní a potom sa znovu objaví tenký kosáčik mesiaca. Celý cyklus začína znova.
Vedieť, kedy presne mesiac začne, bola vždy kľúčové pre židovskú náboženskú prax. Zákon/Tóra totiž počíta židovské sviatky podľa dní v mesiaci. Prvý deň v mesiaci, rovnako ako tridsiaty z plného mesiaca, sa nazýva Roš chodeš, „počiatok/hlava mesiaca“ a má polo-slávnostný status.
![Roš ha-šana](https://www.blazejstrba.eu/wp-content/uploads/Roš-hašannah-150x150.jpg)
Z toho dôvodu už v časoch mišny (1.-2. stor. po Kr.) hoci náboženské autority poznali astronomické počítanie, predsa len stanovovali nový mesiac na základe pozorovaní očitými svedkami. Ostávalo na nich ako na pozorovateľoch oblohy a napokon na bet din na židovskom súdnom dome oficiálne proklamovať nový mesiac.
Mesiace a sviatky
Celý cyklus trvá približne 29 a pol dňa. Vzhľadom k tomu, čas mesiaca musí pozostávať z celých dní (za 1 mesiac), tak niekedy pozostáva z 29 dní (taký mesiac sa zvykne nazývať chazer „chýbajúci“), a inokedy zasa z 30 dní (malé, „plný“). V princípe sa dĺžka mesiacov pravidelne strieda (30 – 29 – 30 – 29 atď.). Spolu je to 354 dní do roka, ku ktorým treba prirátať 11, aby sa dosiahol presný ročný cyklus 365 dní. V židovskom kalendári sa preto za tri po sebe nasledujúce roky nazbiera časový sklz cca 31 dní, čo sa odrazí v priestupnom roku. V priestupnom roku sa teda pridá jeden celý mesiac Adar B. V tom prípade sa musí opäť upresniť dĺžka (počet dní) niektorých mesiacov.
obč. | babylonský názov | Hebrejský názov | náb. | Sviatky | Gregoriánsky kalendár |
1. | taš-ri-tum
/ etaním |
תִשְרִי
tišri (30) |
7. | 1. – Roš ha-šanah / Nový rok / Nm 29,1-6
10. – Jom kippur / Deň zmierenia / Lv 16 15.-21. – Sukkot / Sviatok stánkov / Lv 23,33-43 |
september / október |
2. | a-ra-aḫ-sam-ma
/ búl |
חֶשְוָן
chešvan (29) |
8. | október / november | |
3. | ki-i-si-li-mu | כִּסְלֵו
kislev (30) |
9. | 25. kisl.–2. teb. – Chanuka / posvätenie chrámu / 1Mak 4,52.59 | november / december |
4. | ṭe-bi-tum | טֶבֶת
tebet (29) |
10. | december / január | |
5. | ša-ba-ṭu | שְבָת
švat (30) |
11. | január / február | |
6. | a-dā-ru | אַדָר
adar (29[30]) |
12. | 14.-15. – Purím / Est 9,20-32 | február / marec |
ב אַדָר
adar (29) |
(13.) | (v priestupnom roku) | |||
7. | נִיסָן
nisan (30) |
1. | 14. – Pesach / Pascha – Veľká noc / | marec / apríl | |
8. | אִיָיר
ijar(29) |
2. | apríl / máj | ||
9. | si-wa-nu | סִיוָן
sivan (30) |
3. | Šavuot / Sviatok týždňov | máj / jún |
10. | du-’u-zu | זתָמוּ
tammúz (29) |
4. | jún / júl | |
11. | a-bu | אָב
áv (30) |
5. | júl / august | |
12. | u-lū-lu | לאֱלוּ
elul (29) |
6. | august / september |
Nisan je prvý mesiac na náboženskom židovskom kalendári. Predtým, ako Židia opustili Egypt v prvý deň mesiaca nisana, Boh povedal Mojžišovi a Áronovi: „Tento mesiac bude pre vás počiatočným mesiacom. Bude vám prvým mesiacom v roku.“ (Ex 12,2) Súčasne však zvláštnosťou židovského kalendára je to, že občiansky rok začína na sviatok Roš ha-šana, prvý deň v mesiaci tišri a chápu ho ako výročie stvorenia Adama a Evy. Podľa náboženského rátania však tišri nie je prvý mesiac a pomenovanie Roš ha-šana je vlastne odvolávka na to, čo stojí v Tóre, „prvý deň siedmeho mesiaca.“ (Lv 23,24)
Nový rok v nasledujúcich rokoch
- 2015: 13. septembra – Roš ha-šana 5776
- 2016: 2. októbra – Roš ha-šana 5777
- 2017: 20. septembra. – Roš ha-šana 5778
- 2018: 9. septembra – Roš ha-šana 5779
- 2019: 29. septembra – Roš ha-šana 5780
- 2020: 18. septembra – Roš ha-šana 5781
- 2021: 6. septembra – Roš ha-šana 5782
- 2022: 25. septembra – Roš ha-šana 5783
- 2023: 15. septembra – Roš ha-šana 5784
- 2024: 2. októbra – Roš ha-šana 5785
- 2025: 22. septembra – Roš ha-šana 5786
- 2026: 11. septembra – Roš ha-šana 5787
- 2027: 1. októbra – Roš ha-šana 5788
- 2028: 20. septembra – Roš ha-šana 5789
- 2029: 10. septembra – Roš ha-šana 5790
Zvyky
Na Roš ha-šana je zvykom jesť rôzne jedlá so symbolickým významom. Zvyknú sa jesť napr. jablká namáčané v mede. Jablká pripomínajú okrúhlosť, opakovanie sa roka a nádej, že nadchádzajúci rok bude plodný. Med predstavuje jednoduché prianie – aby bol rok “sladký”. Je tiež zvykom namočiť i šabatový chlieb chala do medu, a nie do soli (ako je tomu po zvyšok roka), v nádeji, že nový rok bude rovnako sladký ako med. Na druhý večer Roš ha-šana sa zvykne konzumovať ovocie nové, čo a už dávnejšie nejedlo; s požehnaním pre nové veci. Zvykov je mnoho, ako pri každých sviatkoch. Hlava z ryby znamená dobrý začiatok, a pod. Spomeňme na záver známe granátové jablko, ktorá podľa legendy má 613 semien, čo je počet prikázanie alebo dobrých skutkov (podľa Tóry). Konzumuje sa granátové jablko, aby sa pripomenul záväzok plniť všetky príkazy počas budúceho roka.
![šofar](https://www.blazejstrba.eu/wp-content/uploads/shofar_250x195px-150x150.jpg)
Najdôležitejším symbolom Roš ha-šana je šofar. Ide o roh resp. trúbu vyrobenú z rohu „čistého“ košer zvieraťa, (ale nie z kravy, ktorá je spojená s hriechom zlatého teľaťa) a zaznie na počas oboch dní Roš ha-šana, okrem prípadu, žeby prípadu ak pripadne na šabat (čo sa občas stáva, že jeden z dvoch dní Nového roka je sobota).
B.Š.
[1] Porov. “The Jewish Month,” n.d., Dostupné na: http://www.chabad.org/library/article_cdo/aid/526874/jewish/The-Jewish-Month.htm. [online] [2015-08-26]